U nadi da će doći do ponavljanja postupka protiv njega, zločinac Bastah iz zatvora u Foči žrtvama šalje pokajnička pisma, u kojima opisuje egzekucije Bošnjaka, miniranje džamije Hajrija, mjesta gdje se nalaze masovne grobnice itd.
Pješačkim maršem, učenjem Fatihe i polaganjem cvijeća jučer je u Vlasenici obilježena 25. godišnjica zločina nad logorašima zarobljenim u zloglasnom koncentracionom logoru Sušica, u kojem je mučeno 8.000 Bošnjaka iz Vlasenice i okoline, od čega je preko 1.600 ubijeno.
Logor je formiran u maju 1992. godine, a u njemu su bili zatvarani kako muškarci, tako i žene s djecom, starci ili čitave porodice. Žene i djevojčice silovane su i seksualno zlostavljane, a kasnije su prebacivane na druga mjesta, dok su muškarci ili prebacivani u logor Batković kod Bijeljine ili ubijeni.
Hilmo Hurić u logoru je bio mučen 26 dana, zajedno sa sinom Jasminom, koji je tada imao 16 godina. U potresnom svjedočanstvu, Hurić je naveo da je, kada bi ih komšije srpske nacionalnosti tukle, poturao svoja leđa, da primi udarce umjesto sina.
U junu 1992. prebačeni su u logor Batković, a Jasmin je završio u Policijskoj stanici u Zvorniku, gdje je najvjerovatnije i ubijen. U aprilu ove godine, tokom kolektivne dženaze, Jasmin je ukopan na Šehidskom mezarju Rakita. Tačno 25 godina porodica je čekala Jasminovu dženazu, a otac, Hilmo, svaki dolazak pred Sušicu teško podnosi.
“Uvijek kada se podsjetim i sjetim, naviru strašna razmišljanja i neki strah. Još ona dešavanja, strah neki i ne osjećaš se nikako dobro, jer zamišljaš sve šta je i kako je bilo”, prisjeća se Hilmo.
Vlasenica je do Bajrama, u aprilu 1992. godine, bila pretežno muslimanska čaršija. Ubrzo nakon najvećeg muslimanskog praznika, uslijedilo je zauzimanje Vlasenice od strane Užičkog korpusa Vojske Jugoslavije. Ipak, najveći dio zločina nad Bošnjacima počinile su njihove bivše komšije, vlasenički Srbi.
Godine 2005. Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju osudio je Dragana Nikolića zvanog Jenki, komandanta logora Sušica, na 20 godina zatvora zbog ubistava, silovanja i mučenja bošnjačkih logoraša u Sušici. Odlukom predsjednika Haškog tribunala Theodora Merona, Nikolić je prije četiri godine pušten na prijevremenu slobodu, nakon odsluženja dvije trećine kazne zatvora.
Za ratne zločine počinjene u Vlasenici i okolini, osuđeni su i Goran Višković zvani Vjetar, Predrag Bastah zvani Car i Dragan Nikolić zvani Jenki. Sud Bosne i Hercegovine osudio je Bastaha i Viškovića na ukupno 40 godina zatvora.
“Za ovaj logor, ne mogu ovo osmisliti, organizovati, toliki broj ljudi ubiti trojica pravosnažno osuđenih do sada. Za ovakvu strukturu i zločin, mora postojati organizacija, institucija”, mišljenja je Jasmin Mešković iz Saveza logoraša Bosne i Hercegovine.
U nadi da će doći do ponavljanja postupka protiv njega, zločinac Bastah iz zatvora u Foči žrtvama šalje pokajnička pisma, u kojima opisuje egzekucije Bošnjaka, miniranje džamije Hajrija, mjesta gdje se nalaze masovne grobnice itd. Između ostalih imena, Bastah prst upire i u aktuelnog načelnika Opštine Vlasenica Miroslava Kraljevića zvanog Mićo.
U kući Hedije Duraković, sestre Bakire Hasečić, predsjednice Udruženja “Žene – žrtve rata”, bila je kuća u kojoj su zatvarane i silovane žene i djevojčice. Hedija je ubijena u septembru 1992. godine, a njena sestra nema dilemu u vezi s tim ko ju je ubio.
“Znamo da je na čemu Opštine Vlasenica jedan krvnik, dželat, komandir specijalne jedinice za likvidaciju Bošnjaka, kako silovanja, tako i ubistava, Miroslav Mićo Kraljević. Ovom prilikom želim poručiti da kompletan vrh SDS-a, na čelu sa braćom Stanićima i drugima, da ne nabrajam, Tužilaštvu BiH da počne raditi svoj posao i napokon liši slobode krizni štab”, navela je Hasečić.
Iako su Kraljevićevo ime i mnoge druge žrtve spominjale u svojim svjedočenjima, i u Hagu i u Sarajevu, on nikada nije odgovarao za zločine koje je sa svojim podređenima, pripadnicima tzv. specijalne policije, i počinio 1992. godine.
Inače, Kraljevićeva sestra, Višnja Aćimović zvana Beba, optužena je da je kao 20-godišnjakinja ubila 37 vlaseničkih Bošnjaka.
Sud Bosne i Hercegovine je 7. februara ove godine potvrdio optužnicu koja “optuženu Aćimović tereti da je početkom juna 1992. godine, na lokalitetu između Metališta i Zalukovlja – Mračni dol, koje se nalazi u neposrednoj blizini logora Sušica, zajedno s više naoružanih NN pripadnika “Vojske Republike Srpske”, učestvovala u lišavanju života 37 muškaraca bošnjačke nacionalnosti koji su na to mjesto dovezeni autobusom iz zatvora koji se nalazio iza zgrade suda u Vlasenici”.
Izvor: Agencije