Vijeće ministara Bosne i Hercegovine usvojilo je u utorak informaciju Ministarstva finansija i trezora o zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 30. juna 2016. godine.
Prema službenim podacima, javni dug Bosne i Hercegovine u odnosu na isto razdoblje prošle godine manji je za 25 miliona eura.
Kako tvrde u Ministarstvu finansija, Bosna i Hercegovina je najmanje zadužena država u regiji, ali i Evropi.
Javni dug iznosi 6,09 milijardi eura, odnosno 41,5 posto bruto domaćeg proizvoda.
“Javni dug dijeli se na vanjski i unutrašnji. Zaključno sa 30. junom, vanjski dug iznosio je više od četiri milijarde eura. Uzimanjem kredita, taj dug stvorili su [entitet] Federacija [Bosne i Hercegovine], na koju i otpada najveći udio od 2,7 milijardi [eura]. Milijardu manje [eura] ima ]bh. entitet] Republika Srpska te Distrikt Brčko, s malim kreditom od samo 10 miliona eura”.
Na infrastrukturne projekte odnosi se 52,14 posto zaduženja, na javni sektor otpada 34,50 posto, a ostatak (13,36 posto) na privredne djelatnosti.
Ovim novcem grade se ceste, obnavljaju željeznice, pokrivaju budžetski minusi, razvija poljoprivreda…
Na listi najznačajnijih kreditora su Svjetska banka, Evropska banka za obnovu i razvoj i Međunarodni monetarni fond.
“Svi ovi krediti redovno se otplaćuju. Ove godine na plaćanje rata potrošeno je 165 miliona eura. A kakva je kamata? Varira od kredita do kredita, ali prosječna je 1,5 posto”.
Kada je riječ o unutrašnjem dugu, on iznosi 1,8 milijardi eura, no njegova struktura je malo drugačija.
RS ovdje drži primat – unutrašnji dug ovog entiteta iznosi 1,14 milijardi eura.
Najveći dio ovog iznosa od 325 miliona RS je napravio zaduživanjem putem dugoročnih obveznica, i to najviše u posljednjih godinu i po, a svrha je “krpljenje budžetskih rupa”.
Za ratna potraživanja RS duguje 226 miliona eura, a tu je kredit socijalnih fondova.
U RS-u i gradovi i opštine su zaduženi za više 70 miliona eura.
“S druge strane, unutrašnji dug Federacije je gotovo dvostruko manji u odnosu na RS i iznosi 675 miliona eura. I u ovom entitetu budžetske rupe krpile su se novcem od prodaje dugoročnih obveznica te kratkoročnih trezorskih zapisa. A tu su i dugovi za staru deviznu štednju, ali i ratna potraživanja”.
Izvještaj o globalnoj konkurentnosti Svjetskog ekonomskog foruma
-U najnovijem izvještaju o globalnoj konkurentnosti Svjetskog ekonomskog foruma objavljeni su i podaci o trenutnoj zaduženosti država, izraženoj kao postotak BDP-a, a Bosna i Hercegovina je svrstana u grupi umjereno zaduženih država, i po tom kriteriju je najbolja u regiji.
Najgori je Japan s 248,1 posto duga u BDP-u, zbog vrlo sporog rasta ekonomije koju njihova centralna banka već godinama pokušava potaknuti niskim kamatama, a od prije nekoliko mjeseci i negativnom kamatom.
Slijedi Grčka čija je dužnička kriza skoro dovela do “Grexita” s 178,4 posto, a treći je Liban kome su interni sukobi i blizina Sirije uništili glavnu prihodovnu granu, turizam, i doveli ga do duga od 139,1 posto. U vrhu je i Italija, na četvrtoj poziciji, a u prvih deset su i Portugal, Kipar, ali i uređena Belgija, dok je SAD na 11. poziciji s dugom od 105,8 posto.
U prvih 20 nalaze se se i Španija, Francuska i Irska, koja je u samo godinu dana uspjela smanjiti dug sa 122,8 posto na 95,2 posto BDP-a.
Što se tiče regije, najzaduženija je Hrvatska (21. mjesto na svijetu), s 85 posto BDP-a, zatim Slovenija sa 83,3 posto i Srbija sa 77,4 posto duga u BDP-u.
Bosna i Hercegovina umjereno je zadužena zemlja, što doprinosi njezinoj fiskalnoj snazi i omogućava joj da, i uz ograničeni pristup vanjskom financiranju, može računati na daljnju finansijsku podršku međunarodnih finansijskih institucija, navodi se, među ostalim, u obrazloženju ocjene kreditnog rejtinga.
Naime, nedavno je Međunarodna agencija za ocjenu državnog kreditnog rejtinga Moody’s Investors Service potvrdila kreditni rejting BiH -B3 sa stabilnim izgledima, uz eksplicitnu ocjenu da je “država umjereno zadužena”.
U poređenju s državama bivše Jugoslavije, Bosna i Hercegovina je i u apsolutnom i u relativnom smislu najmanje zadužena država. Primjerice, javni dug Srbije premašio je 25 milijardi eura, (74 posto BDP-a), što će reći da je Srbija po glavi stanovnika dvostruko zaduženija od Bosne i Hercegovine.
Još bolje stoji u usporedbi s Hrvatskom čiji je javni dug skoro tri puta veći od javnog duga Bosne i Hercegovine.
Mjereno po glavi stanovnika, Bosna i Hercegovina spada u grupu najmanje zaduženih država u jugoistočnoj Evropi. Najzaduženija je Grčka, čiji javni vanjski dug premašuje 175 posto bruto domaćeg proizvoda, dok vanjski dug BiH iznosi svega 33 posto bruto domaćeg proizvoda. Po ovom kriteriju, Grčka je skoro šest puta zaduženija od Bosne i Hercegovine.
No, visina javnog duga i njegov udio u BDP-u samo su jedan fragment cijele slike. Da bi se cijela slika izoštrila, potrebno je pogledati strukturu javnog duga, uslove pod kojim je nastao i rokove dospijeća. U tom pogledu, Bosna i Hercegovina stoji neuporedivo bolje i od Srbije i od Hrvatske. Naime, 83 posto javnog duga BiH čine dugoročni krediti s izrazito niskom kamatom od 0,8 do 1,7 posto. Riječ je uglavnom o povoljnim kreditima Svjetske banke, EBRD-a i EIB-a, koje će Bosna i Hercegovina vraćati tokom idućih 20 i više godina.
Nasuprot tome, Hrvatska, a posebno Srbija, suočavaju se s izrazito nepovoljnom strukturom javnog duga, u kojem dominira novac prikupljen emisijom vrijednosnih papira s rokom otplate od 3 do 5 godina i visokom kamatom u rasponu od 5 do 6,5%. To znači da Srbija u poređenju s Bosnom i Hercegovinom, mora dvostruko veći kredit vratiti u tri puta kraćem roku i to po višestruko većim kamatama.
(Al Jazeera/MiruhBosne/SB)