Na današnji dan prije 91. godinu rođen je jedan od najvećih bosanskohercegovačkih filmskih autora Hajrudin Šiba Krvavac. Autor je na desetine dokumentarnih i pet igranih filmova.
Svi njegovi igrani filmovi, u regiji, ali i šire, imaju kultni status. “Valter brani Sarajevo” bio najgledaniji film u Kini, a film “Most” je, osim u njih pet, prodat u svim zemljama svijeta. Samo ovi podaci ukazuju na to koliko je Šibin filmski opus imao doprinos i ostavio traga na bh. kinematografiju, piše Anadolu Agency (AA).
Značajan dio Šibine filmske zaostavštine, filmska građa koja se ogleda u igranim i dokumentarnim filmovima, i danas se čuva u Kinoteci Bosne i Hercegovine. Tim povodom za AA je govorila direktorica ove ustanove Devleta Filipović, koja je Šibu poznavala i bila jedan od njegovih saradnika.
Razgovor sa Filipović počinjemo u prostoriji Kinoteke gdje je već četiri godine postavljena izložba filmskih plakata Šibinih filmova “Vrtlog”, “Diverzanti”, “Most”, Valter brani Sarajevo” i “Partizanska Eskadrila”. A, koliki je značaj i mjesto koje Šiba zauzima u bh. kinematografiji, da se zaključiti iz toga koliko mu je prostora posvećeno u prostorijama Kinoteke BiH. Osim filmskih plakata, tu su skice filmskih kostima, uniformi njemačkih oficira korištenih u “Valteru”, fotografije sa snimanja, naljepnica kineskog piva sa likom “Valtera” i brojni drugi materijali i rekvizite, koji su dokument o jednoj filmskoj veličini.
– Pionir bh. kinematografije –
Filipović je istakla kako je Šiba bio pionir bh. kinematografije, filmski stručnjak koji se i danas treba predstavljati s ponosom, autor filmova u kojima uživaju i današnje generacije.
“On nije bio autor samo igranih filmova, bio je autor velikog broja odličnih dokumentarnih filmova. Šiba je bio izuzetno talentovan i posvećen svojoj profesiji”, naglasila je Filipović.
Dodala je kako je prvi Šibin film bila trilogija “Vrtlog”, u okviru kojeg je snimio priču “Otac” koja mu je bila veoma interesantna, a govori o ocu kojem Nijemci dopuštaju da odabere jednog od dvojice sinova te ga tako spasi od strijeljanja. Filipović je dodala kako je Šiba imao suptilan osjećaj za takve priče.
“Nakon toga, snimio je ‘Diverzante’, a potom film ‘Most’, koji je imao veliki uspjeh širom svijeta, time što je bio i najprodavaniji film u svijetu. Tadašnja Jugoslavija film je bila predstavnik čitave ex-yu kinematografije, a bh. kinematografija je bila u okviru tih paketa filmova koji su se prodavali. ‘Most’ je bio jedan od glavnih filmova u tom paketu koji je Jugoslavija prodavala cijelom svijetu”, istakla je Filipović, dodavši da je ‘Most’ prodan u sve zemlje svijeta, osim Albanije, Čehoslovačke, Koreje, Mongolije i Vijetnama.
– Šiba je pravio filmove za publiku –
Osvrnula se i na “Valter brani Sarajevo”, Šibin kultni film snimljen 1972. godine, koji je stekao veliku popularnost u Kini, gdje ga je, prema nekim podacima, gledalo više od milijardu ljudi. Filipović kaže kako je narod u Sarajevu i BiH posebno vezan za ovaj film.
“Ono što je značajno za ovaj film, jeste da on nije oslikavao samo tu antifašističku borbu ilegalaca, već je na jedan vrlo suptilan način prikazao neke ljudske relacije. U Kini je to bio najgledaniji film. Kineska publika je i danas oduševljena ‘Valterom'”, kazala je Filipović, a na pitanje šta je tajna uspjeha Šibinih filmova, odnosno činjenice da su njegovi filmovi vrlo gledani širom planete, odgovorila je:
“To su filmovi koji su pravljeni za publiku. Šiba je pravio filmove za publiku. Većina filmova (toga doba) je bila propagandnog tipa koja je veličala tadašnji sistem. Međutim, kod Šibe je bilo već nešto drugo. Njegovi filmovi pravljeni su kako bi publika uživala. Pored toga što su bili antifašistički i nisu se kosili sa politikom, u Šibinim filmovima politika nije bila prioritet.”
Govoreći o Šibi kao čovjeku, Filipović je naglasila kako je bio predivan čovjek.
“Bio je dobar, bio je jedna od onih dobrih i kvalitetnih ličnosti. Trudio se da sa svakim ima veoma dobre odnose. Iako je to mogao, Šiba nije napustio Sarajevo i u najtežim trenucima. On je bio jedan veliki čovjek. Pred početak rata, imao je neki predojećaj da bi se mogao razboljeti ili da bi mu se mogli nešto desiti, napravio je nove kopije svojih filmova, želeći da ih sačuva za budućnost. Donio mi je te kopije, i mi smo za njih u arhivu odvojili posebno mjesto. Šiba je te filmove doživljavao kao svoju djecu”, naglasila je Filipović.
– Najsitnijem detalju posvećivao pažnju –
Dodala je kako je ono što je njegove filmove činilo posebnim činjenica da je Šiba u njih utkao mnogo ljubavi, a na to ukazuje da je bio perfekcionista. Prema riječima Filipović, Šibin odnos prema filmu bio je takav da je i najsitnijem detalju posvećivao ogromnu pažnju.
Obzirom da Kinoteka BiH i danas prikazuje Šibine filmove, na pitanje kakvo je danas interesovanje publike za njegove filmove, Filipović ističe da Šibini filmovi uvijek imaju svoju publiku.
“Svaki put ljudi dođu i ponovo gledaju, neki su ‘Valtera’ gledali po 15 ili 20 puta. Mi povremeno stavljamo programe i sale su pune. Žao mi je što nemamo mogućnosti da digitalizujemo neke njegove dokumentarne filmove, koji bi mogli biti korisni u edukativom smislu”, istakla je Filipović.
Na samom kraju podjsetila je kako je nedavno svečano otvorena kino-sala Kinoteke BiH, koja je renovirana uz podršku Ambasade Narodne Republike (NR) Kine u Bosni i Hercegovini. Ističe kako je motiv ambasadorice Kine u BiH Chen Bo bio pomoći ustanovu koja čuva filmove Hajrudina Krvavca. Prema riječima Filipović, ovom gestom “Kinezi su podržali Valtera”.
Hajrudin Šiba Krvavac režijom se počeo baviti nakon Drugog svjetskog rata. Upravo je taj period ostavio dubok trag na njega. Od 20. aprila do 1. oktobra 1949. godine bio zatvoren na Golom otoku, političkom zatvoru za vrijeme Jugoslavije, nakon razlaza tadašnjih sovjetskih i jugoslavenskih lidera. No, Šiba nikada nije govorio o tome.
Snimio je oko četrdeset uradaka, dokumentarnih filmova, tv-serija, kratkih i dugometražnih filmova. Napisao je i preko dvadeset scenarija. Mnogi se slažu da je Šiba jedini režiser akcionih filmova u punom smislu te riječi na prostoru bivše Jugoslavije, tvorac i svojevrstan predstavnik cijelog jednog filmskog žanra, poznatog kao “partizanski vestern”. Njegovi filmovi predstavljaju kontinuitet modernog filmskog izraza u estetskom i svakom drugom umjetničkom segmentu, zbog čega i jesu kulturno blago Bosne i Hercegovine.
Hajrudin Šiba Krvavac je premiuo 11. jula 1992. godine u opkoljenom Sarajevu.