U sarajevskoj Vijećnici održan je svečani prijem povodom obilježavanja 1. marta, Dana nezavisnosti Bosne i Hercegovine, kojem su domaćini bili članovi Predsjedništva BiH Željko Komšić i Šefik Džaferović, javlja AA.
Prijemu su prisustvovali brojni zvaničnici iz političkog, društvenog, sportskog, kulturnog, vjerskog i ekonomskog miljea BiH, uključujući premijera Federacije BiH Fadila Novalića, premijera Kantona Sarajevo Edina Fortu, gradonačelnicu Sarajeva Benjaminu Karić, reisu-l-ulemu Islamske zajednice u BiH Huseina ef. Kavazovića, visokog predstavnika u BiH Christiana Schmidta i predsjednika Jevrejske zajednice u BiH Jakoba Fincija.
Predsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine Komšić je u obraćanju prisutnima istakao da se na današnji dan prije 30 godina većina građana Republike Bosne i Hercegovine odlučila za put nezavisnosti, suverenosti, slobode i demokratije.
“Prvog marta 1992. godine otpočet je proces stjecanja nezavisnosti, bolan i težak, ali isto tako, kao i mnogo puta u našoj ranijoj historiji, koja se naslanja na tradiciju antifašističke borbe, nužan i neophodan. U tom procesu za nezavisnost naše države borili smo se na uzvišen i dostojanstven način, uz, nažalost, velike žrtve i pomoć svijeta koja je, iskreno govoreći, obično izostajala”, naglasio je Komšić te dodao:
“Zato danas neprijatelji naše države znaju da nismo, kao što se to u narodu kaže, repa bez korijena, i da ćemo se spremniji i još odlučniji za nezavisnost, suverenitet i teritorijalni integritet, boriti opet, ako budemo morali. Posljednje što želimo jeste da se moramo opet boriti, ali neka znaju i neprijatelji i prijatelji, časna borba za slobodu, demokratiju i ljudska prava za nas je ideal važniji od nedostojanstvenijeg mira. Bolje je živjeti jedan dan u svojoj državi i u slobodi, nego proživjeti vječnost u tuđoj ili u poniženju.”
Istakao je također da “kako nas uči potresni i uznemirujući primjer Ukrajine, nezavisnost države se ne podrazumijeva kao trajna kategorija ako ste okruženi nepoštenim i zlonamjernim susjedima”.
“I zato tvrdim da je nezavisnost stanje i proces. Od odnosa prema svojoj državi zavisi i stepen nezavisnosti. Trideset godina napada na našu državu, kako onih iznutra, tako i izvana, nisu samo znak ranjivosti, nego i znak snage i izdržljivosti. Iz toga dualiteta snage i ranjivosti proističe realnost koju živimo. Realnost koju živimo primorava nas da danas, kada cijeli svijet uviđa i prihvata podjelu na one koji poštuju međunarodno pravo i suverenitet drugih država, te na one koji se na agresivan način miješaju u unutrašnja pitanja drugih zemalja, mi u Bosni i Hercegovini jasno detektujemo to ko je na kojoj strani. Ko je za svetost granica i nepovredivost suvereniteta, a ko smatra normalnim podržavati secesionističke i rušilačke sile u drugim državama”, rekao je Komšić.
![Prijem povodom Dana nezavisnosti BiH: Zaboravimo sve političke razlike i budimo ponosni na ono što imamo](https://cdnuploads.aa.com.tr/uploads/Contents/2022/03/01/thumbs_b_c_3b53385aa5609526eb7fae5a29749961.jpg?v=234232)
Dodao je da prema politikama i agresivnim namjerama tih politika, koje očevidno stoje izvan demokratsko-civilizacijskog kruga, ne smije biti nikakve popustljivosti.
“Upravo zbog toga želio bih da danas, kada obilježavamo 30 godina od sticanja nezavisnosti, kao građani Bosne i Hercegovine zaboravimo sve naše unutarnje i ideološke političke razlike i da budemo ponosni na ono što imamo. Tek ukoliko budemo cijenili ovo što trenutno imamo, a državu imamo, moći ćemo da u budućnosti izgradimo državu po mjeri svih njenih građana, suverenu, nezavisnu, i, naglašavam, sigurnu. Naša zemlja trenutno i nije onakva kakvom su je neki njeni odani borci zamišljali prije 30 godina, ali nije ni onakva kakvom su je zamišljali njeni neprijatelji, niti će ikada takva da bude. Pretpostavili su da ne postojimo, ali mi nismo smatrali da je dužnost poštovati njihove pretpostavke”, kazao je Komšić te zaključio:
“Zato prije svega treba više da poštujemo sebe, barem zbog generacija ljudi koje rastu i stasavaju. Generacije koje nemaju namjeru nikuda ići, iako ih sa svih strana mame i sebi dozivaju moćniji od nas, jer je ljubav prema našoj domovini jača od bilo kakve potvore prema njoj, jer je istina jača od laži, a pravda uzvišenija od nepravde. Ostanimo istrajni i ponosni na ono za što živimo i ono u što vjerujemo. Sretan nam svima Dan nezavisnosti naše domovine, Bosne i Hercegovine.”
Član Predsjedništva Bosne i Hercegovine Džaferović je podsjetio da je prije tačno tri decenije Bosna i Hercegovina krenula putem nezavisnosti.
“To je velika, rekao bih, epohalna stvar. Skoro dvije trećine građana, na slobodnom referendumu, izabralo je da živi u suverenoj i demokratskoj Bosni i Hercegovini. Bio je to glas za državu ravnopravnih građana i naroda, Bošnjaka, Hrvata, Srba i svih drugih. Bio je to glas za slobodu i opstanak Bosne i Hercegovine, u vrijeme kada su se kovali planovi o njenoj podjeli i njenom uništenju. Sam čin proglašenja nezavisnosti izvršen je u skladu sa svim potrebnim procedurama. To je potvrđeno činjenicom da je Bosna i Hercegovina odmah po proglašenju nezavisnosti priznata od međunarodne zajednice i primljena u Ujedinjene nacije, kao ravnopravna članica”, istakao je Džaferović i nastavio:
“Oni koji nisu imali pravo i pravdu na svojoj strani pokušali su svoje ciljeve ostvariti bezobzirnom silom. Kada je počela surova agresija na Bosnu i Hercegovinu, pokazalo se da su jedini garant njenog opstanka branioci. Međunarodno pravo je bilo neizostavno za sticanje nezavisnosti, ali pokazalo se da ono samo nije dovoljno. Bila je potrebna snaga, koja će stati iza toga prava. Ta snaga bila je Armija Republike Bosne i Hercegovine. Sloboda koju smo izborili skupo je plaćena. To nikada ne smijemo zaboraviti. Istina o periodu agresije ispisana je na stranicama međunarodnih sudova. Po presudama Međunarodnog suda pravde i Haaškog tribunala, rat u Bosni i Hercegovini nedvosmisleno je karakterizovan kao međunarodni oružani sukob, u kojem su učestvovale Srbija i Hrvatska. Vodeći civilni i vojni zvaničnici Srbije i Hrvatske, u ovim presudama, određeni su kao članovi udruženih zločinačkih poduhvata, s ciljem podjele Bosne i Hercegovine.”
Istakao je da Bosna i Hercegovina 1. marta 1992. godine nije po prvi put stekla nezavisnost, već ju je obnovila, nakon vjekova strane uprave.
“Kao jedna od najstarijih država u Evropi, Bosna i Hercegovina nikada nije gubila svoj identitet, čak i u onim vremenima kada je bila bez političke nezavisnosti. Obnavljanje državnosti Bosne i Hercegovine na prvom zasjedanju ZAVNOBiH-a 1943. godine, a zatim obnavljanje nezavisnosti 1. marta 1992. godine, bila je prirodna posljedica težnje bosanskohercegovačkih ljudi za slobodom. Današnja Bosna i Hercegovina uređena je na temelju Daytonskog mirovnog sporazuma, ali ona je u odnosu kontinuiteta spram Republike Bosne i Hercegovine iz 1. marta 1992. godine. Prvi član Daytonskog ustava nedvosmisleno govori o kontinuitetu postojanja države Bosne i Hercegovine, što uključuje i kontinuitet njenih propisa, pa i zakona na osnovu kojeg slavimo današnji praznik”, rekao je Džaferović.
Napomenuo je da se Bosna i Hercegovina i njeni građani trenutno nalaze u posebnom historijskom trenutku.
“Kriza u Bosni i Hercegovini traje već duže od pola godine. Blokiran je rad institucija i postepeno se vode secesionističke aktivnosti usmjerene protiv institucija Bosne i Hercegovine. Otvoreno se nasrće na 27 godina implementacije Daytonskog mirovnog sporazuma, a reakcije evroatlantske zajednice još su blage i nedovoljne da zaustave secesionistički projekat vlasti entiteta RS. Na međunarodnom planu, agresija Ruske Federacije protiv Ukrajine promijenila je sve. Odnosi koji su se podrazumijevali, sada su dovedeni u pitanje. Povelja Ujedinjenih nacija i međunarodno pravo bezobzirno su pogaženi. Situacija ukazuje na potrebu najvišeg stepena budnosti, ozbiljnosti i odgovornosti”, naglasio je Džaferović.
Kako je rekao, jedini način da se sačuva stabilnost u Bosni i Hercegovini jeste da svi bezuslovno poštuju Daytonski mirovni sporazum i 27 godina njegove implementacije.
“Svako ko nas želi vratiti u 1995. godinu, ima opasne namjere. Međunarodna zajednica, a prvenstveno euroatlantska zajednica, mora shvatiti svu ozbiljnost trenutka i reagovati preventivno. Koristeći političke i odbrambeno-vojne mehanizme, euroatlantska zajednica mora zaštititi Daytonski mirovni sporazum, jer je to njena obaveza i po samom tom sporazumu. Evropska unija i NATO savez moraju pružiti sve što je potrebno institucijama Bosne i Hercegovine da zaštite suverenitet i teritorijalni integritet. Nadam se da će biti dovoljno razuma unutar same Bosne i Hercegovine, od onih koji već atakuju na ustavni poredak Bosne i Hercegovine, da se na vrijeme zaustave, da se vrate konstruktivnom dijalogu u institucijama Bosne i Hercegovine i da normalno nastavimo naš razvoj. U protivnom, oni će biti najveći gubitnici. Bosni i Hercegovini neće moći nauditi. Mogu samo nauditi miru i stabilnosti, a oni završiti pred sudovima i na smetljištu historije”, rekao je Džaferović.Napomenuo je da “aktuelna kriza u Ukrajini i agresija Ruske Federacije na Ukrajinu, i sve što se događa u vezi s time treba im biti velika opomena“.
“Apsolutni interes svih građana i svih naroda u Bosni i Hercegovini jeste očuvanje cjelovite i demokratske države Bosne i Hercegovine i to onakve kakva je definisana referendumskim pitanjem. To je država ravnopravnih naroda i građana, u kojoj će se svako osjećati komotno u svojoj koži, na svakom pedlju ove zemlje. Potrebna nam je moderna, demokratska, funkcionalna država, članica Evropske unije i NATO saveza, koja će moći odgovoriti izazovima savremenog doba i ljudskih potreba u njemu, jer samo tako će nove generacije moći planirati budućnost u svojoj zemlji. U to ime, svim građanima i građankama Bosne i Hercegovine, sretan Dan nezavisnosti. Neka vječno živi naša domovina – Bosna i Hercegovina”, kazao je Džaferović.
Gradonačelnica Sarajeva Karić u obraćanju prisutnima kazala je da se nezavisnost ne dobiva jednom za sva vremena, nego se ona mora čuvati.
“Zato trebamo da razvijamo ekonomiju, oružane snage i druge stvari. Oni koji nasrću na Bosnu i Hercegovinu neće nas omesti, BiH će biti jaka onoliko koliko su jake njene institucije, zato trebamo štiti institucije od kriminala i korupcije”, kazala je Karić.
Prvi mart, Dan nezavisnosti Bosne i Hercegovine, slavi se povodom uspješno provedenog referenduma o nezavisnosti Bosne i Hercegovine, održanog 29. februara i 1. marta 1992. godine. Tada je glasalo 2.073.568 ljudi (izlaznost 63,7 posto građana s pravom glasa u BiH). Za nezavisnost izjasnilo se čak 99,7 posto osoba izašlih na referendum.
Referendumsko pitanje glasilo je: ”Jeste li za suverenu i nezavisnu Bosnu i Hercegovinu, državu ravnopravnih građana, naroda Bosne i Hercegovine – Muslimana, Srba, Hrvata i pripadnika drugih naroda koji u njoj žive?”.
Nakon izglasavanja nezavisnosti, Bosnu i Hercegovinu priznale su mnoge zemlje svijeta i država je nedugo zatim postala punopravni član Ujedinjenih nacija (UN), kao i brojnih drugih međunarodnih organizacija.