U Mjesnoj zajednici Glogova kod Bratunca danas je, u okviru trinaeste manifestacije “Dani sjećanja na žrtve genocida u Bratuncu“, obilježena 27. godišnjica zločina nad 65 bošnjačkih civila ovog mjesta.
U krugu dvorišta mjesne džamije, gdje se nalazi i spomen-obilježje s imenima nevino stradalih, prisustvovao je veliki broj mještana, kao i potpredsjednik RS-a Ramiz Salkić i zamjenik načelnika Općine Bratunac Salih Dubčić.
Imam džemata u Glogovoj Haris efendija Čomić kazao je da je na ovom mjestu počinjen stravičan zločin nad nedužnim civilima.
“Civili su privedeni i odvedeni nedaleko od džamije kod rijeke i tu su ubijeni. Odvedeni su i ubijeni samo zato što su bili muslimani”, rekao je Čomić.
Mještanka Bida Osmanović je 1992. godine izgubila majku, a padom Srebrenice 1995. godine i sina, te mnogobrojnu rodbinu.
“Ovih dana svi se osjećamo pogubljeno. U maju 1992. godine desili su se mnogi zločini, a mi ćemo obići sva ta mjesta stradanja kako bi odali počast našim najmilijim. Moja majka Aiša Smajić iz Bratunca je odvezena do Janje sa grupom žena, a prema pričama preživjelih, vraćena je iz Janje u Bratunac i tu je ubijena. Posmrtne ostatke majke sam pronašla u Bratuncu u grobnici u Podčauš”, kazala je Feni Osmanović.
Na spomen-obilježja prisutni su položili cvijeće i proučili Fatihu za nedužno ubijene žrtve, a nakon vjerskog obreda prisutni su se uputili na mjesto gdje su ubijeni mještani Glogove, a koje se nalazi nedaleko od mjesne džamije.
Potpredsjednik RS Ramiz Salkić istakao je tom prilikom da tužilaštva na svim nivoima, prema mišljenju porodica žrtava i preživjelih žrtava, nisu odgovorila svom osnovnom zadatku, a to je kazna za zločince i pravda za žrtve.
Kazao je da se do danas, veliki broj ili velika većina počinilaca teških ratnih zločina i genocida, kreće slobodno po Bosni i Hercegovini, regionu i cijelom svijetu.
“Žrtve i članovi njihovih porodica vrlo često imaju priliku sretati one za koje osnovano sumnjaju, a za neke i pouzdano znaju da su počinioci teških ratnih zločina i genocida. Nažalost, rad tužilaštava je takav da ne ulijeva nadu, niti povjerenje da će pravda biti dostižna za žrtve i porodice, niti da će zločinci i zločin biti kažnjeni kao pouka i poruka novim generacijama da se zločin ne isplati”, ocijenio je Salkić.
Također, pozvao je domaće i međunarodne institucije i organizacije da osnaže i traže brže procesuiranje ratnih zločina od strane Suda i Tužilaštva BiH, “a ne da ih amnestiraju od odgovornosti usvajanjem nove strategije i distribucijom predmeta na niža tužilaštva”.
“Dokaz nerada je i činjenica da za ovaj zločin u Glogovoj niko nije odgovarao, niti je procesuiran od strane Suda i Tužilaštva BiH”, poručio je Salkić.
Zločin u Glogovoj počinjen je 9. maja 1992. godine, kada su zločinci za nekoliko sati strijeljali 65 bošnjačkih civila. Najmlađe žrtve su bili Muharem Ibišević, koji je imao 16 godina i godinu dana stariji njegov brat Mujo, dok je u zločinu ubijen i njihov otac Mustafa.