Vardačka džamija u Konjicu smještena je u naselju Varda po kom u narodu i nosi svoje ime. Vardačka džamija je, po Hivziji Hasandediću, bila jedna od osam molitvenih mjesta koje je spomenuo Evlija Čelebija u svom „Putopisu“ 1664. godine.
Hivzija Hasandedić navodi da je graditelj ove džamije Husein-beg starenik vardačke porodice Mulić. Pretpostavlja se da je njegov mezar onaj koji se i danas nalazi uz mihrabski zid Vardačke džamije. (Hivzija Hasandedić: Hercegovački vakufi i vakifi, 65.)
Dr. Jusuf Mulić u knjizi „Konjic i njegova okolina za vrijeme osmanske vladavine“ navodi da je ovu džamiju sagradio Husein-beg buljukbaša, sin Mehmed-bega. (Mulić, nav.dj. str. 156.)
U knjizi „Četiri stoljeća Mostarskog muftijstva“ dr. Mulić, navodeći da je kao vakif Vardačke džamije naveden Husein-beg Mulić i prateći dolazak Mulića u Konjic, izvodi zaključak da ova džamija nije mogla biti sagrađena do 1684. godine kada ova porodica tek dolazi u Konjic iz Boke Kotorske.
Samo ime „varda“, kako navodi Mulić, izvedeno je iz latinske riječi gvardia, što znači straža, stražarnica.
![](http://www.mojkonjic.com/media/234136/galerija/p1a6ofgf6l1a9f1lqh7u7j5vf6g4.jpg)
Ova džamija je od kraja Drugog svjetskog rata pa sve do 1971 godine, bila od strane ondašnejg režima pretvorena u magacin.
1971. godine, je vraćena je na brigu Islamskoj zajednici i do 1973 se renovirala, te se od tada u njoj klanja svih pet vakata namaza.
Džamija je renovirana i 1989. godine za vrijeme glavnog imama Safet ef. Karamana. Prije prvog proširivanja i obnavljanja 2008/09. godine, imala kvadratnu osnovu 7,6 x 7,6 m. Krov je bio na četiri vode i prvobitno je bio pokriven pločom. Ulazna vrata su bila svedena na ćemer, a okvir od kamena s dvokrilnim vratima.
Unutrašnjost džamije nije imala nikakvih posebnih dekoracija. Mihrab je do obnove bio uklesan u zid džamije bez dekoracija.
Kao i većina Konjičkih džamija i Vardačka džamija je priličito oštećena u agresiji na Konjic, odnosno čitavu Bosnu i Hercegovinu, u periodu 1992-1996.g. Eksplozivnim sredstvima (najvjerovatnije tenkovskim projektilom ispaljenim iz pravca Boraka) uništen joj dio munare iznad šerefe a od posljedica granatiranja došlo je i do drugih oštećenja na krovu i zodivoima džamije.
Prilikom obnavljanja vođeni idejom da munara ove džamije bude znak spomena na vakat koji nam se desio predstavnici Islamske zajednice su odlučili da restaurirajući ovu džamiju i munaru ne obnavljaju dio koji je porušen tako da je ovo danas jedna od rijetkih džamija u Bosni i Hercegovini koja nema vrh munare.
Džamija je u vrijeme službovanja imama Ahmeda ef. Zatege 2008/09 godine, obnovljena i proširena. Nekadašnje predvorje džamije je pretvoreno u džamijski prostor, a ulaz u džamiju obzidan i ustakljen prema haremu džamije te je u sklopu tog proširenja izgrađena i prostrana abdesthana.
Tom prilikom urađen je i novi mihrab od rezbarenog drveta kao i novi minber, a džamijski zidovi ukrašeni su levhama od drveta.
Nakon Kurban-bajrama, 2015. godine na Vardačkoj džamiji počeli su radovi na novoj sanaciji i rekonstrukciji džamije. Ovom sanacijom je molitveni prostor džamije koji su činile dvije zidom razdovjene prostorije, spojen u jednu prostoriju, krov je skinut, vanjski zidovi podignuti za pola metra i ispod krova ugrađeni prozori a sama unutrašnjost krova urađena u obliku kupole.
Na molitvenom prostoru uz spoljne zidove su urađeni i lijepi detalji u keramici a postavljena je i nova prostirka.
Na fotografijama možete vidjeti detalje novog izgleda ove džamije.
![](http://www.mojkonjic.com/media/234136/galerija/p1a6ofgf6lbv01tsr6hiu0948j3.jpg)
![](http://www.mojkonjic.com/media/234136/galerija/p1a6ofgf6l1qtq102e1ditctg11uc2.jpg)
![](http://www.mojkonjic.com/media/234136/galerija/p1a6ofgf6m5jt1q3h1j5s1pp7us25.jpg)
(mojkonjic.com/mb)