Iskorak ka ekonomskom, privrednom i svakom drugom napretku građani općine Hadžići su napravili 2004. godine kada su za načelnika izabrali Hamdu Ejubovića. Od te godine pa do danas uspjesi ove lokalne zajednice redaju se u nizu.
Jednostavnim uvidom u najvažniji finansijski dokument budžet Općine može se vidjeti opravdanost ovakve tvrdnje. U 2004. godini Hadžići su imali Budžet od 4 miliona KM da bi u 2018. godini ostvarili rekordnih 16,4 miliona KM. Zaista impozantno uzemo li u obzir da Općina Hadžići broji nešto više od 24.000 stanovnika. Prve godine su bile analiza stanja, planiranje i projektovanje važnih poslova te veoma značajnih kapitalnih ulaganja. Važno je istaknuti period 2015-2018. godina koji Hadžićani zovu najuspješniji period u novijoj historiji Općine, navode iz Općine Hadžići.
U 2015. godini realizovan je budžet od 15,5 miliona KM, godinu nakon toga 14,4 miliona KM dok je u 2017. godini rebalansiran na 14,5 miliona KM. Trend se nastavio u 2018. godini kada Općina Hadžići obara sve rekorde i ostvaruje Budžet od 16,4 mliona KM.
Svaki budžet je bio razvojni i najveći dio sredstva je utrošen na kapitalne projekte Prema rangu razvijenosti općina i gradova u Federaciji BiH koju je početkom 2018. godine objavio Federalni zavod za programiranje razvoja, Općina Hadžići je zauzela visoko 18 mjesto.
Ovo je bio period primarno privrednog razvoja općine i stvaranja novih radnih mjesta za naše građane, što direktno kroz zapošljavanje u toku izgradnje privrednih objekata tako i indirektno u njima, kada su oni privedeni svojoj namjeni. Otvorena su mnoga radilišta širom općine. Napravljene su četiri industrijske zone: Industrijska zona Mostarsko raskršće, Industrijska zona Boca, Industrijska zona Mrđanović polje, Industrijska zona Garovci. Za njihovo opremanje Općina je utrošila preko 8 miliona KM izgradivši svu potrebnu infrastrukturu: puteve, kanalizaciju, vodovodnu i gasnu mrežu, elektro mrežu itd.
U ovim industrijskim zonama posluju svjetski poznati brendovi, srednja i manja preduzeća koje su nosioci privrednog razvoja općine, ali i Kantona Sarajevo. Sigurnost za svoju investiciju u ovoj općini našle su 232 kompanije koje zapošljavaju oko 3.100 radnika. Ukupan prihod od prodaje ovih kompanija u 2017. godini je iznosio preko 689 miliona KM. Od toga se izvozom robe zaradilo 52 miliona KM. Prvih 20 najuspješnijih kompanija općine Hadžići po prihodima od osnovne djelatnosti su: Coca Cola B-H d.o.o. Sarajevo, Akova Impex d.o.o Sarajevo, Argeta d.o.o. Sarajevo, Avakas d.o.o. Sarajevo, Stanić Trade d.o.o. Sarajevo, Ovako d.o.o. Sarajevo, MilkoS d.o.o. Sarajevo, BH Recycling d.o.o. Sarajevo, Agricom d.o.o. Sarajevo, Wurth d.o.o. Sarajevo, Lamia d.o.o. Sarajevo, Adana Co d.o.o. Sarajevo, Rajz d.o.o. Sarajevo, Terra BiH d.o.o., Teloptic d.o.o. Sarajevo, Mountain d.o.o. Sarajevo, Bosnet Group d.o.o. Sarajevo, Licentis d.o.o. Sarajevo, JKP “Komunalac” Hadžići.
Krajem decembra 2015. godine Općina Hadžići je kupila 96 dunuma zemljišta bivše PDI “Bjelašnica” za 5,3 miliona KM s ciljem uspostavljanja nove industrijske zone i stvaranja mogućnosti za otvaranje novih radnih mjesta. Nakon izrade provedbeno-planske dokumentacije i izrade Regulacionih planova, ovaj prostor je trenutno na raspolaganju svim zaintersovanim investitorima.U okolini Sarajeva ne postoji ni jedan sličan prostor ovome tako da očekujemo da industijska zona brzo oživi u onoj namjeni za koju je predviđena. Jedini uslov lokalne zajednice za buduće investitore je zapošljavanje što većeg broja loklanog stanovništva.
Općina Hadžići ima razvijen sistem administracije koja brzo, efikasno i u najkraćem roku investitorima rješava zahtjeve te im stoji na raspolaganju 24 sata u sedmici. Ocjenom auditora Certifikacijske kuće BUREAU VERITAS Općina Hadžići je uspješno provela usklađivanje poslova i zadataka sa međunarodnim standardom ISO Standard 9001:2000 i 9001:2008.
Do 2013. godine na području općine Hadžići plansko promišljanje o razvoju turizma gotovo da i nije postojalo. Od te godine Bosna i Hercegovina se našla u fokusu poželjnih svjetskih destinacija. Strana ulaganja u turizam i turističke kapacitete postaju trend. Prednjačili su investitori iz Arapskih zemalja.
Općina Hadžići dolazi brzo u fokus tih investicija kao lokalna zajednica u kojoj je moguće bez velikih napora brzo realizovati ideju u konkretan projekat. Prednosti naše općine su prije svega fascinantne prirodne ljepote podno olimpijskih planina Igmana i Bjelašnice te blizina putnih komunikacija sa glavnim gradom BiH. U protekle četiri godine u našoj lokalnoj zajednici realizovani su turistički projekti čija je vrijednost 150 miliona KM. Sarajevo Resort Osenik je izgrađen 2013. godine i može pružiti smještaj za 1.125 turista, a koštao je oko 50 miliona KM. MGallery by Sofitel, luksuzni brend vodeće svjetske hotelske grupcije AccorHotels otvorio je 2017. godine hotel Tarčin Forest Resort&Spa. U ponudi ima 55 hotelskih soba i 20 vila. Projekat vrijedan 30 miliona KM. Kompanija Rawasi trenutno završava gradnju apartmanskog naselja u mjestu Crepljani, pod samim Igmanom. Naselje sadržava 108 individualnih vila i 11 zgrada sa ukupno 282 stana, a primat će oko 1.400 turista. Izgradnja Hotela O3 na Igmanu počela je u aprilu ove godine, odvija se planiranom dinamikom tako da bi olimpijska ljepotica u 2019. trebala dobiti smještajni objekat vrijedan više od 14 miliona KM. Hotel O3 će imati 65 smještajnih jedinica i više od 150 ležaja.
Vizija Općine Hadžići kaže da će se težiti razvoju koji će obezbjediti uslove za izgradnju industrijsko-energetskih i turističkih kapaciteta, proizvodnju zdrave hrane uz poštivanje svih standarda zaštite životne sredine sa ciljem da postane ekološki zaštićena općina, ugodna za život svih njenih stanovnika. U skladu sa ovom vizijom 2005. Hadžići su napravili prvu green field zonu u Federaciji BiH. U maju 2018. godine potpisana je najveća koncesija ikada data u Kantonu Sarajevo. Radi se o ugovoru o koncesiji za izgradnju i korištenje Vjetroelektrane Ivan-sedlo – Hadžići sa 12 vjetroagregata po 2,1 MW instalisane snage. Kanton Sarajevo je kompaniji Suzlon Wind Energy BH dao koncesiju na 30 godina, a vrijednost projekta je 58,6 miliona KM.
Povoljan geografski položaj i blizina EU tržišta kao i zemalja Jugoistočne Evrope
Općina Hadžići se nalazi na koridoru 5C koji spaja Sjevernu i Središnju Europu sa Balkanskim poluotokom i izlazi na Jadransko more. Općina Hadžići je putem koridora 5C povezana sa Jadranskim morem i Lukom Ploče u Hrvatskoj, te čvorištem u Doboju na sjeveru koji povezuje Općinu Hadžići sa Zagrebom i Beogradom putem, dok je zračnim putem (aerodrom Sarajevo) povezana sa zemljama EU i zemljama Zapadne Azije.
Izvor: Akta.ba